AUDIO TRANSCRIPTION COMPETITION TEXT

50th INTERSTENO Congress 2015
Budapest

– CZECH –

13.508 characters
900 characters/minute

Start of the competition text

Evropská unie pečuje o kulturní bohatství a podporu tvořivosti. Kultura a tvořivost jsou jednou z nejvýznamnějších částí evropského projektu. Kultura utváří to, jak vnímáme naši identitu, o co usilujeme a jak pohlížíme na ostatní lidi a na svět obecně. Kultura rovněž formuje náš životní styl i krajinu a místa, ve kterých žijeme. Rychlé tempo, kterým se v dnešní době vyvíjejí nové technologie, vytváří pro evropská kreativní a kulturní odvětví nové příležitosti, ale zároveň je pro ně výzvou. Evropská unie je odhodlána pomoci všem subjektům z těchto odvětví, ať již jde o místní komunity, které pečují o své kulturní dědictví, nebo producenty úspěšných filmových snímků, aby mohly využít příležitostí a čelit případným překážkám. Výzvy, jimž tato odvětví musí v současné době čelit, jsou nemalé. Kulturní rozmanitost je pro Evropskou unii přínosem, ale jazykové a kulturní rozdíly zároveň vedou k roztříštění trhu. Nové digitální technologie mají zásadní dopad na tradiční způsoby distribuce. Například obrovská část obsahu se přesouvá z knihoven na pevné disky, ale v tomto prostředí je také složité vytvářet udržitelné obchodní modely. Evropské kulturní a tvůrčí odvětví přispívá nejen k hospodářskému růstu, ale i ke zvyšování zaměstnanosti, rozvoji inovací a sociální soudržnosti. Kromě toho se ukázalo, že evropské kulturní a tvůrčí odvětví je v dobách hospodářského poklesu odolnější než jiné sektory a přispívá k rozvoji dovedností a obnově měst, přičemž pozitivně ovlivňuje další odvětví, například cestovní ruch nebo informační a komunikační technologie. V této souvislosti mají všechny země Evropské unie své vlastní způsoby, jak se vypořádat s problémy v oblasti kultury a audiovizuální politiky. Činnost Evropské unie jejich úsilí pouze sjednocuje a dodává mu novou dimenzi. Informace získané z Evropské unie jako celku je možno použít na podporu národních politických rozhodnutí nebo mohou poskytovat příklady osvědčených postupů, jimiž se ostatní inspirují. Pro tyto účely byly zřízeny zvláštní mechanismy spolupráce mezi členskými státy Evropské unie. Dobrým příkladem toho, jak může celoevropský přístup problémy řešit mnohem efektivněji než opatření na národních úrovních, je jednotný trh pro audiovizuální média a programy pro bezpečnější internet v zájmu ochrany dětí v celé Evropské unii. V mnoha regionech a městech je patrný podíl kultury a tvůrčího odvětví na konkurenceschopnosti ekonomiky i vytváření pracovních míst. Z tohoto důvodu Evropská unie podporuje strategické investice v oblasti kultury i kulturního a tvůrčího odvětví také prostřednictvím specializovaných fondů v rámci své regionální politiky. Při naplňování svého programu v oblasti kultury staví Evropa na pevném partnerství mezi všemi zúčastněnými stranami, tedy členskými státy, regiony, kulturními organizacemi a dalšími subjekty působícími v této oblasti. Ty se v rámci svých aktivit zaměřují na oživení cestovního ruchu nebo obnovu měst v kulturně významných oblastech nebo na podporu distribuce nezávislých filmů. Všechny tyto a mnohé další cíle se nejlépe realizují, když organizace na různých úrovních spojí své síly a zdroje. Vnitrostátní orgány, instituce Evropské unie a kulturní odvětví v celé Evropě se již léta zabývají třemi hlavními cíli. První z nich se týká kulturní rozmanitosti a dialogu mezi kulturami. Druhý představuje kulturu jako prostředek tvořivosti a inovací. Třetí a poslední vnímá kulturu jako součást mezinárodních vztahů Evropské unie. Podle tohoto rámce pro spolupráci mohou vnitrostátní orgány jmenovat po celé Evropské unii zástupce do skupin odborníků. V nich se projednávají postupy, které se osvědčily v různých státech a regionech, a nové způsoby spolupráce ohledně prioritních témat, přičemž se používá vládní spolupráce členských států na dobrovolné bázi. V zájmu co nejlepšího využití již existujících odborných zkušeností s tvorbou politik si Evropská komise pravidelně vyměňuje poznatky s organizacemi z kulturního odvětví. Předmětem tohoto strukturovaného dialogu je celá řada klíčových otázek, například mezikulturní dialog, kulturní dědictví a přístupnost kultury. Kultuře se kromě toho po celé Evropě věnuje celá řada nezávislých subjektů. Díky Evropské komisi mají zúčastněné strany a tvůrci politik příležitost se setkávat a diskutovat o zásadních otázkách odvětví kultury prostřednictvím fóra pořádaného jednou za dva roky. Evropská unie také podporuje kulturní spolupráci s některými zeměmi mimo Evropskou unii, jakož i s regionálními i mezinárodními organizacemi. Již dlouhá léta je kultura stále více vnímána jako strategický faktor, který má politický, sociální a hospodářský význam a který přispívá k cílům vnější politiky. Kromě toho se Evropská unie vyjádřila v tom smyslu, že kulturní rozmanitost je základním prvkem její vnější činnosti a že je na tomto poli odhodlána rozvíjet novou a aktivnější úlohu Evropy v oblasti mezinárodních kulturních vztahů. Pokud jde o audiovizuální odvětví na národní úrovni, jednotlivé země Evropské unie podporují audiovizuální průmysl různě, jednak ze státního rozpočtu, tedy z prostředků získaných od daňových poplatníků, dále z poplatků za televizní vysílání a v některých případech i z výnosů získaných od společností provozujících loterijní činnost. Ve všech členských zemích pak získává filmový průmysl rovněž podporu od filmových společností nebo podobných organizací. Pokud jde o filmovou produkci, musí se země Evropské unie řídit pravidly, která zajišťují spravedlivé podmínky hospodářské soutěže pro všechny filmy v celé Evropské unii. Například státní podpora v této oblasti by v zásadě neměla přesáhnout polovinu nákladů na výrobu. V celé Evropské unii existuje mnoho nezávislých skupin, které vznikly z iniciativy občanů a které usilují o zvýšení konkurenceschopnosti audiovizuálního odvětví a podporu tvořivosti. Chceme-li dosáhnout stanovených cílů v oblasti sociálního začleňování, rozvíjet vzájemnou úctu a zajistit růst kreativního průmyslu, je naprosto zásadní umožnit občanům Evropské unie, aby se do dění v kulturní a audiovizuální oblasti zapojili. A právě to je důvod, proč existují různé ceny, vyznamenání a značky. Kdyby každá země Evropské unie uplatňovala svá vlastní pravidla týkající se televizního vysílání, bylo by například obtížné sledovat pořad vysílaný z jiné evropské země. Z tohoto důvodu přijala Evropská unie směrnici upravující provozování televizního vysílání, která stanoví společný soubor minimálních pravidel pro celou Evropskou unii. Televizní přijímače s internetem a nové formy šíření audiovizuálních programů staví regulační orgány před nové výzvy, jako je ochrana mladých lidí před nevhodným obsahem, zákaz podněcování k nenávisti, ale zároveň i zajištění svobody projevu. Tato směrnice se vztahuje na všechny audiovizuální mediální služby a stanoví ve vztahu k nim celou řadu obecných požadavků. Tyto požadavky zahrnují identifikaci poskytovatele mediálních služeb, zákaz podněcování k nenávisti, přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, opatření na podporu evropských děl a některé kvalitativní požadavky pro obchodní sdělení, sponzorství a product placement. Navíc se směrnice o audiovizuálních mediálních službách zabývá také tím, do jaké míry mají mít uživatelé nad danými službami kontrolu. Z toho důvodu pohlíží na lineární služby a služby na vyžádání odlišně. Služby na vyžádání tedy podléhají poněkud menší regulaci, jež odpovídá přímo úměrně dopadu, který na společnost jako celek mají. Naopak na televizní vysílání se vztahují přísnější požadavky, zejména v oblasti reklamy, ochrany nezletilých a podpory a distribuce evropských děl. Co se týče podpory evropských děl, ve vztahu k televiznímu vysílání pravidla vyžadují, aby hlavní část vysílacího času byla vyhrazena evropským dílům různých žánrů. Subjekty televizního vysílání musejí rovněž vyhradit část svého vysílacího času nebo programového rozpočtu pro evropská díla vytvořená nezávislými tvůrci. V případě videa na vyžádání mají členské státy širší pole působnosti při výběru způsobu, jakým budou podporovat evropská díla. Mohou například zavést opatření týkající se podílu evropských děl v katalozích či opatření, která budou na evropská díla upozorňovat veřejnost, nebo uložit poskytovatelům videa na vyžádání povinnost přispívat na tvorbu evropských děl a na nákup práv k těmto dílům. V každém případě směrnice rozšiřuje zásadu země původu na všechny audiovizuální mediální služby. To znamená, že každý musí dodržovat předpisy země, v níž se nachází poskytovatel. Prosazování těchto pravidel spadá do pravomoci příslušného členského státu. V poslední době je zřejmé, že tradiční televizní vysílání a jeho internetové formy se stále více prolínají, proto Komise zahájila veřejnou konzultaci s cílem zjistit, co toto sbližování bude znamenat pro evropský hospodářský růst a inovace, kulturní rozmanitost a spotřebitele. Dalším důležitým aspektem v souvislosti s kulturou je titul Evropské hlavní město kultury. To, že se město stane Evropským hlavním městem kultury, mu může dát nový impuls k rozvoji, může přilákat nové návštěvníky a místním kulturním subjektům pomoci se získáním kontaktů v Evropě i v celosvětovém měřítku. Může být rovněž jedinečnou příležitostí k obnově měst, ke změně jejich image nebo k jejich mezinárodnímu zviditelnění a to zase může přispět k rozvoji cestovního ruchu a přilákání nových investic. Evropská hlavní města kultury mohou také významně přispět k sociálnímu začleňování a mezikulturnímu dialogu, například prostřednictvím terénních programů zaměřených na konkrétní komunity a efektivním zapojením dobrovolníků. Především ale Evropská hlavní města kultury díky mnoha kulturním událostem pořádaným držitelem tohoto titulu umožňují evropským občanům i mimoevropským zájemcům objevovat mimořádnou kulturní rozmanitost našeho kontinentu a nabízejí nový pohled na společné kořeny, na historii a evropské hodnoty. Evropská hlavní města kultury jsou jasnou ukázkou odhodlání Evropské unie v oblasti kulturní rozmanitosti a také toho, jak může kultura Evropany sjednocovat. Jsou důkazem toho, že v našich politikách udržitelného rozvoje má kultura zásadní úlohu a že se nachází v jejich středobodu, protože tyto politiky jsou součástí dlouhodobého rozvoje evropských měst a jejich regionů i stimulem dynamického rozvoje, kreativity a rovněž sociálního začleňování. Do budoucna musí kulturní vize Evropské unie především počítat se zapojením občanů celým jejich srdcem. Abychom maximalizovali užitek, který našemu hospodářství z kulturní rozmanitosti Evropy plyne, a pěstovali přitom vzájemnou úctu a porozumění mezi jednotlivými kulturami, musíme na všech úrovních přijmout taková opatření, kterými se zajistí snazší přístup ke kultuře v rámci vzdělávání, povzbudí se produkce kulturního odvětví a zvýší se zapojení veřejnosti. Při řešení všech těchto aspektů v období hospodářské nestability a globalizace je třeba řešit tři výzvy. První výzvou je vlastní přijetí digitální budoucnosti. Digitální technologie mají obrovský dopad jak na kulturní tvorbu, tak na to, jak jsou její výsledky distribuovány a jakým způsobem jsou dostupné. V důsledku toho se přehodnocují například postupy distribuce filmů a digitalizace tak zasahuje i kina. Miliony Evropanů sledují své oblíbené televizní seriály na smartphonu cestou do práce, prohlížejí on-line programy v televizi ve svém obývacím pokoji či na internet vkládají vlastní vytvořené programy. Změny stírají tradiční hranice mezi rolemi spotřebitelů, audiovizuálních sdělovacích prostředků a internetu. Evropské kulturní a tvůrčí odvětví je považováno za hnací sílu digitální transformace a právě ono podněcuje hledání nových způsobů, jak vyhledávat, sledovat a sdílet digitální programy. Prioritou Evropské komise je podpořit přední postavení Evropy ve výrobě kvalitních programů za současného zachování konkurenční výhody evropského kulturního a tvůrčího odvětví v digitálním prostředí. Druhou výzvou je přístup k financování. Malé a střední podniky v kulturním a audiovizuálním odvětví potřebují financování pro rozvoj svého podnikání a další činnosti, ale většina z nich má problémy získat úvěry od bank. Od příštího roku bude kulturní a audiovizuální odvětví zahrnuto do podpory, která zjednodušuje malým a středním podnikům přístup k finančním prostředkům. Třetí výzvou je výchova publika. Evropská unie by chtěla různými akcemi podpořit to, aby dlouhodobě existovalo a dále se rozšiřovalo publikum, které bude vyhledávat evropskou kulturní produkci. Výchova publika je multidimenzionálním konceptem, který souvisí s kulturním, sociálním i ekonomickým charakterem a vztahuje se na různé akce, například upevnění zájmu stávajícího publika, diverzifikace publika a rozvoj evropské spolupráce týkající se mediální gramotnosti. Pokud jde o financování, Evropská unie investuje hodně peněz do kulturního a audiovizuálního odvětví prostřednictvím programu pro kreativní Evropu. Tento program rovněž doplňuje národní finanční prostředky s cílem posílit evropskou kinematografii, zvýšit oběh nových filmů a konkurenceschopnost audiovizuálního odvětví. Nejenže pomáhá chránit a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, prezentovat kulturní bohatství Evropy, ale přispívá rovněž ke splnění evropských cílů pro inteligentní a udržitelný hospodářský růst podporující začlenění, pomáhá kulturnímu a tvůrčímu odvětví přizpůsobit se potřebám digitálního věku a globalizaci a otevírá evropské kultuře nové mezinárodní příležitosti, trhy i publikum. Evropská kultura se díky projektům obrací k milionům lidí a organizací. 

End of the competition text